ברכת שנה טובה, תוכנית “אמן בקמפוס”, קשרי אקדמיה-תעשייה והובלה טכניונית בעולם הבינה המלאכותית – על כל אלה ועוד בניוזלטר ספטמבר 2022
לחצו כאן או על התמונה מטה
ברכת שנה טובה, תוכנית “אמן בקמפוס”, קשרי אקדמיה-תעשייה והובלה טכניונית בעולם הבינה המלאכותית – על כל אלה ועוד בניוזלטר ספטמבר 2022
לחצו כאן או על התמונה מטה
משפחת הטכניון היקרה,
ראש השנה מהווה הזדמנות נהדרת להתבונן אחורה בסיפוק ובתודה על השנה החולפת וקדימה בציפייה אל השנה החדשה.
בתשפ”ב למדנו לחיות לצד הוירוס, והסוד היה בתובנה שארגון בעל סמכויות מבוזרות מתמודד טוב יותר עם משברים ושינויים מהירים. איש מאיתנו לא יודע לחזות את הצפוי לנו בשנה שבפתח, אבל אנחנו פותחים אותה חזקים, ממוקדים ומנוסים יותר בהתמודדות עם שינויים. את משבר הקורונה צלחנו בכוחות משותפים, ולכן אני מבקש להודות לכולכן ולכולכם, לכל מי שהשתתף בהשטת ספינת הטכניון במים הסוערים של המגפה: הסגל האקדמי, הסגל המנהלי, הצוותים הטכניים וכמובן הסטודנטים שלנו. ראוי לציין בהקשר זה את אס”ט, אגודת הסטודנטים בטכניון, שגם ברגעי מחלוקת ידעה לשתף פעולה עם הנהלת הטכניון לטובת הסטודנטים ולטובת הטכניון כולו, ואת ידידי הטכניון ובוגריו בארץ ובעולם שנרתמו ותמכו בנו לאורך כל הדרך בדיבור ובמעשה.
בשנה האחרונה התנענו מהפכה של ממש בחינוך. המגבלות שהושתו עלינו בשל מגפת הקורונה אילצו אותנו לפני שנתיים וחצי לשנות את דפוסי הלימוד וההוראה ממש בין לילה. בבת אחת עברה ההוראה למתכונת מקוונת, מה שחייב את הסטודנטים ואת המרצים להסתגלות מהירה שלא תפגע בקצב הלימוד התובעני ממילא. הצלחנו בכך הודות לתהליך דיגיטציה מעמיק שהטכניון היה שרוי כבר בעיצומו בהובלת המרכז לקידום ההוראה והלמידה ולא פחות מכך, בזכות היוזמה והמנהיגות שגילו המורים והתומכים בהוראה. בשנה החולפת חזרנו להוראה מלאה בקמפוס, אולם מה שלמדנו מהשינוי לא היה לריק; כלי ההוראה הדיגיטליים ימשיכו לשמש אותנו, גם אם באופן מושכל ובלי שיחליפו את ההוראה הפיזית, כלומר את האינטראקציה הממשית בכיתות ובמעבדות. במקביל, נמשיך לפתח כלים חדשים כדי להעניק משמעות לקמפוסים כמקום מפגש אינטלקטואלי. אנו גם ממשיכים ליישם את תכנית החדשנות בלימודי הסמכה – לצייד את תלמידינו בכלים חדשים, לפתח בהם יכולות ולהקנות להם התנסויות, שיאפשרו להם לממש את עצמם ולתרום כמובילים במשק ובמדע מתוך תפיסה חברתית, סביבתית ואתית רחבה.
יצאנו מהמשבר עם קו אסטרטגי ברור וממוקד, שאחד מיעדיו הוא הרחבת המחקר הרב-תחומי והרב-פקולטי בטכניון תוך המשך חיזוק הפקולטות. תהליך זה ימשיך להתבסס בין השאר על ייסוד חזיתות רב-תחומיות שיחברו חוקרים וסטודנטים ממגוון פקולטות ותחומים. חזית בריאות האדם, בראשות פרופ’ נעם זיו, כבר חיה ובועטת עם יוזמות, מרכזים ופרויקטים פעילים. חזית הקיימות, הולכת ומתגבשת ע”י צוות רחב בהובלתו של פרופ’ אבנר רוטשילד ואין לי ספק שתחולל שיפור דרמטי ביכולתנו לספק פתרונות לאתגרים הגדולים שמעסיקים את האנושות כולה. בשנה הקרובה נמשיך לפתח את מרכז Tech.AI, את המאמץ בטכנולוגיות מזון מתקדמות, ונתרחב לתחומים נוספים המתחילים להסתמן.
יעד נוסף באסטרטגיה הטכניונית שגובשה הוא העצמת הקשר עם התעשייה באמצעות שיתופי פעולה המועילים לשני הצדדים. בתשפ”א ובתשפ”ב חברו אלינו חברות מצליחות וחשובות ובהן PTC, IBM, גוגל, אינטל ודוראל אנרגיה. חברות אלה מחפשות בטכניון את המוחות המחקריים ואת כלי הפיתוח שיסייעו להן לפרוץ גבולות קיימים, ואת מובילי העתיד בדמות בוגרינו שיצטרפו לשורותיהם. שיתופי פעולה אלה תורמים לטכניון בכך שהם מייבאים לתוכו את מפת הדרכים של התעשייה – את המגמות, את השאלות ואת האתגרים שעמם מתמודד העולם כיום; שכן הטכניון אינו יכול, ובוודאי אינו רוצה, להיות מגדל שן; הוא רוצה להמשיך ולהוות ברוח יעדי הטכניון שנוסחו בחוקתנו גורם המשפיע על קידומה של מדינת ישראל והאנושות בכלל, ולשם כך הוא חייב להיחשף לנעשה מחוץ לאקדמיה. זו גם היתה המוטיבציה שהנחתה אותנו כשמיסדנו השנה שעברה מעמד של עמיתי מחקר מהתעשייה שיצטרפו לשורות החוקרות והחוקרים המעולים שלנו.
הקשר למגזר התעשייתי מתבטא גם בהאצת פעילותנו ביזמות טכנולוגית שמקורה בטכניון. בשנים האחרונות נוסדו בטכניון בכל שנה כ-15 חברות הזנק חדשות המבוססות על ידע של חוקרי הטכניון.
למותר לציין שבוגרי הטכניון, קהילה עצומה של מנהיגות ומנהיגים פורצי דרך המשולבים בכל ענפי המשק הישראלי, ומצויים בחזית הטכנולוגיה הישראלית, הם חוליה נוספת – חשובה ומרכזית בחיבור החיוני בין הטכניון והתעשייה.
היבט נוסף, חשוב לא פחות, הוא העמקת הגיוון וההכללה בקמפוס. משימה זו עולה בקנה אחד עם תפיסת עולמו של הטכניון מאז הקמתו: קבלת כל מועמד מתאים ללא הבדל דת, גזע ומגדר. עד כה רשמנו הצלחה בלתי מבוטלת, עם שבע דיקניות בעת ובעונה אחת ועם שיעור חסר תקדים של 42% נשים בכל מחזור חדש של בוגרי הטכניון, כמו גם ייצוג נרחב של סטודנטים וסטודנטיות מהמגזר הערבי. כדי להמשיך ולקדם את הגיוון בקמפוס, ולא רק בהיבט המגדרי, מיניתי את פרופ’ עדי זלצברג לסגנית הנשיא הראשונה לגיוון והכללה.
אני מבקש לברך את פרופ’ זלצברג כמו גם את פרופ’ נעמה ברנר, הנכנסת לתפקיד המשנה לנשיא לעניינים אקדמיים, ואת פרופ’ וויין קפלן, הנכנס לתפקיד סגן הנשיא לקשרי חוץ ופיתוח משאבים. זו גם ההזדמנות להודות לשלושה המסיימים את כהונתם בהנהלה אחרי שירות קריטי לטכניון בשנים מאתגרות אלה: המשנה לנשיא ומנכ”ל הטכניון פרופ’ בועז גולני המסיים שנות תפקיד ארוכות בהנהלה, המשנה לנשיא לעניינים אקדמיים פרופ’ שמעון מרום וסגן הנשיא לקשרי חוץ ופיתוח משאבים פרופ’ אלון וולף.
בשנת 2024 נחגוג 100 שנה מאז שהטכניון פתח את שעריו, בקמפוס הישן בהדר, עם 16 סטודנטים וסטודנטית אחת. מאז התפתחנו מבית ספר טכני גבוה בסגנון הגרמני לאוניברסיטת מחקר מובילה עולמית בהוראה ובמחקר. מעמדנו הבין-לאומי קיבל לאחרונה כמה אישורים חיצוניים, אובייקטיביים. שני דירוגים בין-לאומיים מובילים קבעו כי הטכניון הוא האוניברסיטה המובילה באירופה, קל וחומר בישראל, הן בבינה מלאכותית והן ברישום פטנטים בארצות הברית. דירוג שנחאי שהתפרסם לאחרונה אישר גם הוא שמאמצינו נושאים פרי: הטכניון זינק ב-11 מקומות למקום ה-83 ברשימת המוסדות האקדמיים המובילים בעולם. אל לנו לכוון את עצמנו לזכייה בדירוגים האלה, אבל מותר לנו לשאוב מהם עידוד, גאווה ומוטיבציה להמשך.
אין לי ספק שהשנה החדשה, תשפ”ג, אוצרת בתוכה הפתעות רבות וטובות. ברצוני להודות לכולכם, האנשים שעושים את הטכניון למה שהוא, ולאחל שנה טובה ומוצלחת לכם ולבני ביתכם. המשיכו לחלום, ליזום ולהגשים, ולמלא את כולנו גאווה בהיותנו חלק מהארגון המופלא הזה.
פרופ’ אורי סיון
נשיא הטכניון
יו”ר קק”ל אברהם דובדבני, סמנכ”ל משרד הביטחון – אגף משפחות והנצחה אריה מועלם, נשיא הטכניון פרופ’ אורי סיון, המשנה לנשיא ומנכ”ל הטכניון פרופ’ בועז גולני, מנכ”ל עמותת כרמלי ד”ר אליקים בן חקון וראש המועצה האזורית מבואות חרמון בני בן מובחר. קרדיט : סוכנות ג’יני, ארכיון הצילומים של קק”ל
טקס הנחת אבן הפינה לאתר יער, מורשת, טבע והנצחה לחללי חטיבת כרמלי התקיים אתמול (ג’, 20.9) בחורבת ירדה הסמוכה למושב משמר הירדן. תרומה נדיבה להקמת האתר התקבלה ממשפחת זף מארה”ב לזכר קלמן זף, בוגר הטכניון שלחם עם חבריו לחטיבה בקרבות מלחמת העצמאות בקו משמר הירדן.
בהקמת אתר הזכרון מעורבים עמותת כרמלי, הטכניון, קק”ל, המועצה האזורית מבואות חרמון, רשות ניקוז ונחלים כנרת, משרד הביטחון והמועצה לשימור אתרי מורשת. באירוע השתתפו נשיא הטכניון פרופ’ אורי סיון, המשנה לנשיא ומנכ”ל הטכניון פרופ’ בועז גולני, יו”ר קק”ל אברהם דובדבני ועובדי קק”ל,יו”ר עמותת חטיבת כרמלי אל”מ במיל’ צחי וברבר מנכ”ל העמותה ד”ר אליקים בן חקון, סמנכ”ל משרד הביטחון – אגף משפחות והנצחה אריה מועלם ונציגי אגף משפחות והנצחה במשרד הביטחון, מפקד החטיבה כיום אל”מ עמרי רוזנקרנץ, מפקדי וחיילי חטיבת כרמלי בהווה ובעבר, משפחות שכולות, ראש המועצה האזורית מבואות חרמון, בני בן-מובחר ותושבי משמר הירדן, נציגי המועצה לשימור אתרי מורשת ויו”ר הרשות לניקוז ונחלים כנרת מוטי דותן.
נשיא הטכניון פרופ’ אורי סיון אמר בטקס: “אני מודה לכל המעורבים בהקמת האתר ובראשם עמותת חטיבת כרמלי שהובילה את המהלך. ההקמה התאפשרה בזכות תרומה נדיבה ממשפחת זף לזכר בוגר הטכניון קלמן זף, ועל כך נתונה להם תודתנו העמוקה. בין הטכניון לעמותה ולחטיבה מתקיים עד היום קשר אמיץ שתחילתו בגדוד 22, “גדוד הטכניון”, שרובם המוחלט של חבריו היו סטודנטים מהטכניון. עם פרוץ מלחמת העצמאות והקמת חטיבת כרמלי הופסקו הלימודים בטכניון והסטודנטים והמרצים נטשו את ספסלי הלימודים והתגייסו – רובם לחטיבת כרמלי שאך זה הוקמה תחת פיקודו של משה כרמל. החטיבה השתתפה בקרבות לשחרור חזית הצפון ורשמה הצלחות גדולות אך ספגה אבידות כבדות – כ-440 נופלים, מתוכם כ-50 סטודנטים וחברי סגל מהטכניון. חללי ‘גדוד 22’ מונצחים על לוח הזיכרון במרכז הקמפוס. יהי זכרם ברוך.”
אברהם דובדבני, יו״ר קק״ל: “חנכנו את השביל שמנציח את החללים של חטיבת כרמלי אשר נפלו בקרב מערכות ישראל. אני מתרגש מהמעמד וחש כבוד עצום שנפלה בחלקי ההזדמנות, בתור יו”ר קק”ל, לחלוק כבוד לאותם גיבורים שחרפו את נפשם במטרה להגן על האדמה עליה אנו עומדים היום ועל הגליל כולו. אנו חבים לחטיבת כרמלי את היות הגליל בשטח מדינת ישראל ואנו חבים להם את חיבור העדה הדרוזית למדינת ישראל בברית דמים. המקום המיוחד הזה, חורבת ירדה, מסמל את ההיסטוריה הארוכה של עם ישראל הנאבק ומגן על אדמת הארץ הזו, ומעתה גם יהיה סמל לעוז ולגבורה לזכר אותם חללים גיבורים. קק”ל תמשיך לשאת את דגל ההנצחה והזיכרון בחניונים, ביערות ובאתרים השונים, ותמשיך לספר את סיפורם של החללים שנגדעו חייהם בטרם עת.”
מניחים את אבן הפינה. מימין לשמאל : סמנכ”ל משרד הביטחון – אגף משפחות והנצחה אריה מועלם, לוחם גדוד 22 נפתלי הולנדר, יו”ר קק”ל אברהם דובדבני, המשנה לנשיא ומנכ”ל הטכניון פרופ’ בועז גולני, יו”ר עמותת חטיבת כרמלי אל”מ במיל’ צחי ברבר, מנכ”ל עמותת כרמלי ד”ר אליקים בן חקון וראש המועצה האזורית מבואות חרמון בני בן מובחר.
המשנה לנשיא ומנכ”ל הטכניון פרופ’ בועז גולני אמר כי “הקשר הייחודי בין הטכניון לחטיבת כרמלי הוא חלק טבעי ממערך הקשרים של הטכניון עם מערכת הביטחון והוא מסמל את המחויבות העמוקה של הטכניון, מאז היווסדו, לביטחונה של מדינת ישראל. טכנולוגיות פורצות דרך שהתחילו את דרכן בטכניון, ואלפי המדענים והמהנדסים שהוכשרו בטכניון והמשיכו לתעשיות הביטחוניות, יצרו ושימרו את היתרון הטכנולוגי של ישראל.”
מנכ”ל עמותת חטיבת כרמלי ד”ר אליקים בן חקון אמר כי “סיפור מורשת הקרב של חטיבת כרמלי הוא ארוך ומפואר ושזור כמעט בכל אבן בצפון הארץ. המאמץ להקים אתר מורשת והנצחה לחטיבת כרמלי לא מתבטא רק בעצים, בשבילים ובאבנים אלא בחינוך לאהבת הארץ. לשמחתי, למאמץ זה חברו הטכניון, קק”ל, מועצה מקומית מבואות החרמון, רשות ניקוז ונחלים כנרת, משרד הביטחון והמועצה לשימור אתרי מורשת. ביחד נפעל לכך שאתר זה לא יהיה רק גלעד דומם אלא מקום חי ותוסס המהווה אבן שואבת למטיילים, תלמידים ומשפחות שייחשפו באמצעות סיפור האתר לערכי אהבת הארץ, סיפור הרעות והקרבת הלוחמים, כך שהזיקה למולדת ואהבת הארץ תמשיך להיטמע גם בדורות הבאים.”
האתר המתוכנן ינציח את סיפורה של חטיבת כרמלי בציר זיכרון דינמי במרחב הדומם. פרופ’ חיים תיבון הוא שיזם ותכנן בשנות התשעים את שיקום אתר חורבת ירדה ועימו הפסל יגאל מירון ז”ל, יחד עם המועצה לשימור אתרי מורשת לטובת הקמת גלעד למבצע ברוש. חטיבת כרמלי היא החטיבה היחידה מחטיבות תש”ח שלא היה לה אתר הנצחה ומורשת. היוזמה להקמת האתר בשיתוף הטכניון קמה בעת תחילת לימודיו לתואר שלישי של ד”ר אליקים בן חקון (המשרת כמפקד בחטיבה). התוכנית העיצובית לאתר החדש תוכננה ונבחרה בתחרות שנערכה ב-2018 בפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים בשיתוף וביוזמת עמותת חטיבת כרמלי. צוות השופטים בחר בשיפוט אנונימי את הצעתה של סטודנטית הפקולטה דאז כרמל מרחב, נכדתו של אחד ממפקדי המחלקה בגדוד 22 של חטיבה.
התחרות התאפשרה בנדיבותם של קרן אסתי לנדנברג ז”ל, עמותת רוטרי חיפה – סניף מוריה וחברת אופק שירותי אוויר. התחרות התקיימה במסגרת קורס אדריכלות נוף בפקולטה בהנחייתם של פרופ’ נורית ליסובסקי ואדריכליות הנוף צופיה רוזנר-סלע ונאווה רגב ובייעוץ של פרופ’ יוסי בן-ארצי, הארכיאולוג ד”ר ערן מאיר וד”ר אליקים בן-חקון. מטעם הטכניון היו מעורבים בתהליך המשנה לנשיא ומנכ”ל הטכניון פרופ’ בועז גולני, אנשי אגף קשרי ציבור ופיתוח משאבים והצוות המשפטי בראשות עו”ד רחל בן ארי.
שלושת החלוצים בתוכנית החדשה “אמן בקמפוס” הם ד”ר אורית וולף – פסנתרנית בין לאומית ומלחינה, נרדין סרוג’י – אמנית רב-תחומית, וד”ר אלעד שניידרמן – אמן סאונד רב תחומי. התוכנית, שתצא לדרך בשנת הלימודים הקרובה, תומכת באומנים שעבודתם מערבת מחקר וניסוי, משלבת את מדעי הרוח, המדעים, הטכנולוגיה ומקצועות ההנדסה ומייצרת שיח סביב ממשקים אלה.
התוכנית מתקיימת ביוזמת נשיא הטכניון פרופ’ אורי סיון ומנוהלת על ידי המחלקה ללימודים הומניסטיים ואמנויות. היא מתקיימת הודות לתרומתה הנדיבה של גב’ סוניה מרשק.
לדברי נשיא הטכניון פרופ’ אורי סיון, “התוכנית החדשה מבטאת את החלטתה של הנהלת הטכניון להוסיף להתנסות הסטודנטים שלנו היבטים הקשורים בתרבות ובאומנות. עלינו להכשיר מנהיגים שבנוסף לכישוריהם כמדענים, רופאים, ארכיטקטים, מחנכים ומהנדסים מעולים יפעלו מתוך תפיסת עולם רחבה והומאנית – מנהיגים שיקבלו הכרעות מקצועיות מתוך עמדה חברתית ואתית ברורה. תוכנית ‘אמן בקמפוס’ משתלבת בהרחבת המחלקה ללימודים הומניסטיים ואומנויות – תהליך שנועד לחשוף את תלמידינו למדעי הרוח ולאומנויות.”
ד”ר אורית וולף היא פסנתרנית בין-לאומית, מלחינה ומשוררת שלמדה מוזיקה בבוסטון ובלונדון והשלימה תואר שלישי באוניברסיטת בר אילן. לדבריה, “זו זכות גדולה עבורי לקבל את מינוי ‘אמן בקמפוס’. יש בי אמונה גדולה כי מוזיקה, מתמטיקה, ארכיטקטורה ומדע קשורים זה בזה באופן שטרם נגלה במלואו. כולי שליחות להביא את המוסיקה לא רק כמדיום אמנותי חי ונושם לטכניון, אלא ככלי לפיתוח פדגוגי וטכנולוגי כאחד.”
גב’ נרדין סרוג’י היא אומנית רב-תחומית המנכסת אובייקטים, דימויים וצלילים מוכרים מסביבתה והופכת אותם למעין התערבויות המזמינות את הצופה להגדיר מחדש את הבנתו ואת יחסיו עם הסביבה. לדבריה, “התערבויות אלה מבקשות לפרוץ את הגבולות, לאתגר את הסטטוס קוו על ידי יציאה מהתפקוד או מהשימוש המוכר ולהפנות את הביקורת פנימה.” סרוג’י השלימה תואר ראשון בספרות אנגלית ובאומנות באוניברסיטת חיפה ותואר שני בתוכנית MFA בבצלאל.
ד”ר אלעד שניידרמן הוא אמן סאונד רב תחומי, מלחין, חוקר ומרצה העוסק בתפר בין אומנות, טכנולוגיה ומדע. הוא השלים תואר דוקטור באוניברסיטת מדינת ניו-יורק (קומפוזיציה ותאוריה מוזיקלית). ד”ר שניידרמן חוקר את ההיבטים הפיזיים והסנסציוניים של גוף האדם באינטראקציה שלו עם חברת הרשת. במהלך השנים הוא שיתף פעולה עם אומנים רבים מתחומי המחול, הקולנוע, האמנות הפלסטית והמוזיקה. כיום הוא רכז התוכנית הייחודית למוזיקה דיגיטלית בתיכון ליאו באק בחיפה.
תוכנית “אמן בקמפוס” היא אבן דרך בשינוי משמעותי שעובר הטכניון בהרחבת המחלקה ללימודים הומניסטיים ואמנויות, כחלק מהרחבת תחומי ההתעניינות של בוגרי הטכניון. לדברי המשנה הבכיר לנשיא הטכניון, פרופ’ עודד רבינוביץ’, “דמות הבוגר שאנו רואים לנגד עינינו אינה ממוקדת רק בכישורים או ביכולות המוכוונים לשוק העבודה אלא גם בפיתוחם של הסטודנטים כמנהיגים במדע ובהנדסה הנסמכים על מודעות חברתית ועל הבנת ההקשר ההיסטורי, הפילוסופי והערכי של פעילותם. אנו רוצים לספק להם בסיס חברתי ואתי ורוחב אופקים.”
לדברי ראש המחלקה, פרופ’ אוהד נחתומי, “המחלקה ללימודים הומניסטיים ואומנויות עוברת תמורה משמעותית בימים אלו. ממחלקת שירות ליחידת מחקר עצמאית שמבקשת ליצור קשרים מחקריים בין מדעי הרוח למדעים והנדסה בטכניון. למחלקה תפקיד משמעותי בהכשרת מהנדסים על ידי הקניית הקשר היסטורי. פילוסופי ואתי באמצעות קורסים יעודים. המחלקה גם עוסקת בשילוב אתיקה בקורסים טכנולוגיים, בכתיבה אקדמית, בפיתוח של פילוסופיה של הנדסה בצד פילוסופיה של מדע. כפי שהתוכנית של שהות אמנים בקמפוס מדגישה, בניסיון להעמיק את הקשרים וההדהוד בין עולם האמנות לעולם המדע והטכנולוגיה.״
במסגרת התוכנית תקיים ד”ר אורית וולף סדרת הרצאות-קונצרט בשם “מדע, מוסיקה והשראה”. הסדרה תתקיים השנה בקמפוס בשיתוף מדענים וחוקרים מובילים מהטכניון וסטודנטים מצטיינים שינגנו וישתתפו במפגשים. כל מפגש יכלול הופעה חיה, הרצאה מדעית ושיחה בלתי אמצעית.
לעמוד “אמן בקמפוס” – כאן
לעמוד המחלקה ללימודים הומניסטיים ואמנויות – כאן
ביטחון תזונתי, היכולת לספק לאנושות את התזונה המיטבית באופן מקיים, עלה והתגבר בשנים האחרונות. משבר הקורונה והמלחמה באוקראינה המחישו את הסכנות בתחום זה ואת הצורך למצוא פתרונות יעילים. בטיחות מזון עלתה לאחרונה לכותרות בישראל בעקבות כמה תקלות רחבות היקף בענף המזון – תקלות שהתרחשו במוצרי יסוד ובהם ירקות קפואים ושוקולד. ואילו, רגולציה הינו נושא קריטי ביותר עבור מוצרי המזון החדשניים בדרכם למדפים כגון מוצרי חלב ללא פרה, בשר מתורבת ועוד.
ב-21 בספטמבר תקיים הפקולטה להנדסת ביוטכנולוגיה ומזון בטכניון את כנס יום המזון השנתי, שיתמקד השנה בבטיחות, ביטחון, ורגולציה בייצור מזון (Safety and Security of Food Production). מידי שנה מקיימת הפקולטה אירוע לכבוד יום המזון העולמי, המצוין בעולם ב-16 באוקטובר. יום המזון העולמי נוסד על ידי האו”ם כדי לסייע בביעור הרעב בעולם, וכדי להאיר נושאים שונים הדורשים פעולה ומיקוד עולמי.
את הכנס בטכניון תפתח דיקנית הפקולטה להנדסת ביוטכנולוגיה ומזון פרופ’ סימה ירון. בכנס יתקיימו הרצאות של מומחים מובילים מהאקדמיה ומהתעשייה ובהם פרופ’ אסתי סגל מהפקולטה להנדסת ביוטכנולוגיה ומזון בטכניון, פרופ’ אלכסנדר מת’יס מ-ETH Zurich, איתמר וילן מהלשכה לבטיחות מזון במזרח התיכון, פרופ’ אנט רזק ג’מברק מאוניברסיטת זגרב, פרופ’ אוהד גל-מור מאוניברסיטת תל אביב, פרופ’ צבי חיוקה מהאוניברסיטה העברית, ד”ר זיוה חממה – ראש היחידה לניהול בטיחות מזון במשרד הבריאות, עו”ד קרן שיינמן – יו”ר הוועדה הרגולטורית באיגוד תעשיות המזון וליאם שרון, מנהל המחקר והפיתוח ב-Remilk (חברה המפתחת מוצרי חלב אמיתיים שיהיו זהים בהרכבם למוצרי החלב המוכרים, אך מקורם אינו בבעלי חיים). אלה כמה מהנושאים שיעלו בהרצאות: בטחון תזונתי בראי עולמי ושימוש במקורות מתחדשים, עיבוד מזון והתקדמות תעשיית המזון במאה הקרובה, טכנולוגיות חדשניות לאריזת מזון, ואבולוציה ואפידמיולוגיה של סלמונלה. בנוסף יוצגו במהלך היום סטרטאפים בתחום המזון.
לתוכנית המלאה של הכנס לחצו כאן
החודש (אוגוסט) קיים הטכניון את ערב ההוקרה השנתי לעובדים, במהלכו הצדיע הטכניון בטקס חגיגי לעובדים ולמנהלים המצטיינים לשנת תשפ”ב.
אמיל ריבן – אגף מחשוב ומערכות מידע
ד”ר אמיר גראו – הפקולטה לרפואה ע”ש רפפורט
ד”ר אסתי מסר – יחידת הבטיחות
גיא שחף – הספרייה המרכזית ע”ש אלישר
יאיר משה – הפקולטה להנדסת חשמל ומחשבים ע”ש ויטרבי
גלית קינר – הפקולטה להנדסה כימית ע”ש וולפסון, תוכנית האנרגיה ע”ש גרנד
ואת המנהלות המצטיינות :
דליה גוטמן – ראש מנהל הפקולטה להנדסה כימית ע”ש וולפסון
מירי פוסטול-מלץ -ראש יחידת מתאמי מחקר פקולטים, הנהלת רשות המחקר
נשיא הטכניון פרופ’ אורי סיון אמר באירוע כי “הערב הזה הוא הזדמנות להודות לכם על העבודה הקשה והמאומצת לאורך השנה. כוחו והצלחתו של הטכניון טמונים במשאב האנושי המעולה שבו, והוא שמוביל את הישגינו הרבים ואת פריצות הדרך במחקר ובהוראה.
כל ארגון מושתת בראש ובראשונה על קבוצת מובילים קטנה, מה שמאפיין אתכם – אמיל, אמיר, אסתי, גיא, יאיר, גלית, דליה ומירי – העובדים המצטיינים – הוא היכולת שלכם ליזום ולחדש בכל מקום שאתם מגיעים אליו, להוביל ולסחוף אחריכם אחרים ולייצר סביבכם סביבת עבודה נעימה ותומכת גם לאחרים. אתם מהווים השראה, דוגמה ומופת לכולנו ועל כך מגיעה לכם מלוא ההערכה ותודה רבה מאיתנו.”
לצפייה בסרטון המצטיינים – לחצו כאן
שר החוץ של איחוד האמירויות, השייח׳ עבדאללה בן זאיד, ביקר בטכניון ונפגש עם נשיא הטכניון פרופ’ אורי סיון ועם סגן הנשיא לקשרי חוץ ופיתוח משאבים פרופ’ אלון וולף. הביקור בטכניון חתם את ביקורו של בן זאיד בישראל לציון שנתיים לחתימה על הסכמי אברהם.
השר השייח׳ בן זאיד השלים תואר ראשון במדעי המדינה באוניברסיטת האמירויות. לתפקידו הנוכחי הוא התמנה ב-2006 לאחר ששימש כשר ההסברה האמירתי. בסיור בטכניון אמר השר כי “הטכניון משמש מודל עולמי לקידום החינוך והמחקר המדעי כמרכיבים מרכזיים בצמיחתה של ישראל. הטכניון תרם רבות לפיתוחם של ישראל ושוק העבודה הישראלי בכך שהכשיר בוגרים על פי הסטנדרטים הבין-לאומיים הגבוהים ביותר.” שר החוץ התרשם מאוד מהמיצגים המדעיים שהוצגו לו בטכניון והבטיח לשוב ולבקר בקרוב בקמפוס עם חברי סגל מאיחוד האמירויות כדי לקדם שיתופי פעולה אקדמיים. “איחוד האמירויות ומדינת ישראל מקיימות שיתוף פעולה משמעותי בהוראה, במחקר ובמגזר הטכנולוגי. כיום קיימות הזדמנויות להרחיב ולפתח שיתוף פעולה זה מתוך חתירתן של שתי האומות לשגשוג כלכלי ולצמיחה בת קיימא.”
שר החוץ השייח׳ עבדאללה בן זאיד (במרכז) עם נשיא הטכניון פרופ’ אורי סיון (מימין) וסגן הנשיא לקשרי חוץ ופיתוח משאבים פרופ’ אלון וולף
נשיא הטכניון פרופ’ סיון אמר לשר ולחברי המשלחת כי “מעטות האוניברסיטאות שהשפיעו באופן דרמטי כל כך על מדינותיהן כפי שהשפיע הטכניון על מדינת ישראל. הסכמי אברהם עם איחוד האמירויות הם חלון הזדמנויות לשיתוף פעולה מדעי וטכנולוגי. חינוך ומדע הם נושאים המחברים בין אנשים, ונשמח לשיתופי פעולה מחקריים ואקדמיים עם אוניברסיטאות באיחוד האמירויות.”
הביקור התקיים במרכז המבקרים ע”ש פולק בטכניון, שם מוצגות התגליות ופריצות הדרך המחקריות והטכנולוגיות של חוקרי הטכניון, בהן תגליותיהם של חתני פרס נובל מהטכניון ופיתוחים שהובילו להקמת חברות טכנולוגיות פורצות דרך. שתיים מהחברות האלה הן מזור רובוטיקה, שהוקמה על בסיס טכנולוגיה שפיתח פרופ’ משה שהם מהפקולטה להנדסת מכונות, ונובוקיור שהוקמה על בסיס טכנולוגיה לטיפול חדשני בסרטן של פרופ’ אמריטוס יורם פלטי מהפקולטה לרפואה ע”ש רפפורט.
לשר החוץ האמירתי נלוו השר אחמד עלי אל סייג, עוזר השר לענייני תרבות עומאר סייף גובאש, שגריר איחוד האמירויות בישראל מוחמד אל חאג’ה, יועץ השר עבדולה אל חרתי, ראש לשכת שר החוץ וועבדול רחמן אל נקבי ושגריר ישראל לאמירויות אמיר חייק.
הטכניון הוא האוניברסיטה המובילה באירופה, וה-40 בדירוג העולמי, במספר הפטנטים המאושרים בארצות הברית. כך עולה מדירוג של האקדמיה האמריקאית הלאומית לממציאים וארגון IPO. הדירוג מבוסס על נתוני משרד הפטנטים האמריקאי לשנת 2021.
הטכניון, עם 63 פטנטים בשנת 2021, מקדים ברשימה זו אוניברסיטאות ותיקות וידועות ובהן אוקספורד, פרינסטון וג’ורג’יה טק. אוניברסיטה ישראלית נוספת שנכנסה לדירוג היא אוניברסיטת ת”א (מקום 68). בראש הרשימה דורגה האוניברסיטה של קליפורניה (University of California).
פרופסור קובי רובינשטיין, המשנה לנשיא הטכניון למחקר, בירך את החוקרים, חברי הסגל והסטודנטים על ההישג המרשים. “האצתם של מיסחור פיתוחים ורישום פטנטים היא יעד הנגזר מההחלטה האסטרטגית להדק את הקשר בין האקדמיה והתעשייה. הטכניון משקיע משאבים רבים בנושא זה, ובכוונתנו להמשיך את המגמה האמורה כדי לתרגם את הקניין הרוחני שנוצר בטכניון ליישומים המשפיעים על האנושות.”
תיק הפטנטים של הטכניון כולל כיום יותר מ-1,500 בקשות לפטנט ופטנטים רשומים. את תהליכי המסחור ורישום הפטנטים מובילה זרוע המסחור של הטכניון (T3), המקיימת מאות שיתופי פעולה עם התעשייה ומקדמת את הקמתן של חברות סטארטאפ המבוססות על ידע טכניוני – כ-15 חברות חדשות בכל שנה. כיום נמנה הטכניון עם 20 האוניברסיטאות המובילות בתחום היזמות והקמת חברות.
לדירוג – לחצו כאן
ארבעה חוקרים בטכניון זכו במענקים מתקדמים של הנציבות האירופית למחקר (ERC). מדובר במענקי PoC, בסך 150,000 יורו לחוקר, שנועדו לקדם את תרגומם של מחקרים אקדמיים ליישום ולמסחור, לרבות הקמת חברת הזנק. הם ניתנים רק לחוקרים שכבר זכו במענק ERC בעבר.
פרופ’ יובל שקד מהפקולטה לרפואה יקבל את המענק על פיתוחם של סמנים ביולוגיים תאיים בדם לניבוי תוצאות הטיפול האימונותרפי.
פרופ’ אסיה רולס מהפקולטה לרפואה ע”ש רפפורט תקבל את המענק על פיתוח גירויים ממוקדים של האינסולה כטיפול בהפרעות אוטואימוניות.
ד”ר שי ברלין מהפקולטה לרפואה יקבל את המענק על קדם-מסחור של חומרים רב-תכליתיים לשיפור ממוקד של קונטרסט בדימות MRI. חומרים אלה ישפרו את איכותן של סריקות מוח.
פרופ’ יואב שכטמן מהפקולטה להנדסה ביו-רפואית יקבל את המענק על פיתוח שיטה מהירה לייצור רכיבים אופטים מדויקים בהדפסת תלת-ממד.